# Аспартам

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Структурна формула на аспартама

Аспартамът е изкуствено получен подсладител (заместител на захарта). Представлява дипептид на аминокиселините аспарагинова киселина и фенилаланин. Открит е през 1965 година от Джеймс М. Шлатер.

Химическо му наименование е N-(L-α-аспартил)-L-фенилаланин, 1-метил естер. Аспартамът е познат под търговските имена Нутрасуит (NutraSweet), Canderel, Equal, Е 951. Химическата му формула е C14H18N2O5. Моларната му маса е 294.301 g/mol. Температурата на топене- 246-247 °C.

Аспартамът е приблизително 200 пъти по-сладък от захарта[1]. В много страни, сред които и България[2][3], производителите на храни и напитки са длъжни да посочат на етикетите на своите продукти, ако те съдържат аспартам. Европейският код на аспартама като хранителна добавка е Е951.

Поради ниската си калоричност днес аспартамът масово се използва за подслаждане на напитки, например някои разновидности на Кока Кола, Фанта, Пепси, всички продукти на Аспасия, повечето разтворими сокове (сокове на прах), както и още много други. Използва се също така при приготвянето на дъвки без захар, както и в производството на диетични храни и храни, предназначени за диабетици.

Поради високото си съдържание на фенилаланин, аспартамът не е подходящ за лица, страдащи от фенилкетонурия.

Безопасността на аспартама в последните години търпи остри критики[4]. Преди всичко това се свързва с отделяния, при преработката му в човешкото тяло, метанол (метилов алкохол). Някои автори изказват опасения и заради повишаването на нивата от фенилаланил в организма (предразполага към образуването на мозъчни тумори)[5], вследствие ежедневната употреба на аспартам в напитките и храните.

Аспартамът се радва на особена популярност в световен мащаб. Употребата на аспартам в храни и напитки е одобрен от Европейската Агенция по Безопасност на Храните (EFSA)[6]. Към 2005 г. аспартамът се използва в над 6000 продукта, а годишната му консумация в световен мащаб възлиза на 16 000 тона [7].

## [редактиране] Източници

1. ↑ Aspartame Fact Sheet
2. ↑ Наредба за изискванията за етикетирането и представянето на храните
3. ↑ Наредба за изискванията за етикетирането и представянето на храните, изм. ДВ бр. 20/2006 г.
4. ↑ Aspartame (Nutrasweet) Toxicity Information Center, Sweetpoison.com и други
5. ↑ Case-Control Study on Risk Factors for Brain Tumors Medscape General Medicine
6. ↑ European Food Safety Authority (EFSA) confirms the safety of aspartame
7. ↑ Aspartame sweetener dominates new product launches in sweetener category

## [редактиране] Външни препратки

- Аспартам - наистина ли е канцерогенен?

Тази статия, свързана с биохимията, е все още мъниче. Можете да помогнете на Уикипедия, като я редактирате и я разширите.
Тази статия, свързана с храна или напитка, е все още мъниче. Можете да помогнете на Уикипедия, като я редактирате и я разширите.
Тази статия, свързана със здравето, е все още мъниче. Можете да помогнете на Уикипедия, като я редактирате и я разширите.
Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D1%81/%D0%BF/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BC.html“.

Категории: Хранителни добавки | Белтъци | Здраве | Мъничета за биохимия | Мъничета за храна и напитки | Здравни мъничета

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Беларуская (тарашкевіца)
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Español
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Slovenčina
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- 中文