# Арменско

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Арменско Άλωνα
Арменско Арменско на картата на Ном Лерин
Данни
Население: | 237 (2001)
Надм. височина: | 1 028 м
Геогр. положение: | 40° 47' сев. ш. 21° 18' изт. д.
Пощ. код: |
Тел. код: |

Арменско или Ерменско (на гръцки димотики: Άλωνα, ̀Алона, на катаревуса: Άλωνας, ̀Алонас, до 1927 година Αρμένσκο, Арменско) е село в Егейска Македония, Република Гърция, в Дем Лерин (Флорина), Ном Лерин, Област Западна Македония с 237 жители (2001). Селото е разположено в прохода между планините Пелистер и Нередска в близост до изворите на река Сакулева (на гръцки Сакулевас), на 10 километра западно от номовия и демов център Лерин (Флорина).

## [редактиране] История

Селото е основано от лъжичари. В османски данъчни регистри на немюсюлманското население от 1626-1627 година селото е отбелязано под името Ерменчева с 53 джизие ханета (домакинства)[1].

В края на 19 век Арменско е голямо чисто българско село в Османската империя. В 1861 година Йохан фон Хан на етническата си карта на долината на Вардар отбелязва Арменско като българско село.[2] В "Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника", издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката от 1873 Арменско е посочено като село с 30 домакинства със 115 жители българи.[3] В 1878 година в Леринско действа четата на войводата Божин Йованов от Арменско. Селото е единственото чифлишко село в Леринско и плаща 700 лири годишен данък на Орхан бей от Костур, който е собственик на селското землище. В 1888 година селото отказва да признава собственическите права на бея и след дълъг съдебен процес арменчани успяват да се откупят в началото на 20 век.

Гьорче Петров пише, че селото има 120 къщи със 720 жители, а според статистиката на Васил Кънчов в 1900 Ерменско (Арменско) има 1080 жители българи.[4] Цялото село в началото на 20 век е под върховенството на Българската екзархия. По данни на секретаря на екзархията Димитър Мишев в 1905 година в Арменско има 1440 българи екзархисти и функционира българско училище. [5]

Жителите на селото участват активно в Илинденското въстание през 1903 година, при което османските войски изгарят почти цялото село без седем къщи и убиват над 130 от жителите му[6]. По време на Балканската война селото отново е частично изгорено и разграбено от турски войски, а много жени са изнасилени [7]. През 1912 година Арменско попада в Гърция. Преброяването от 1913 година показва 992 жители, а това от 1920 - 782 жители. В 1927 година селото е прекръстено на Алонас. Преброяването от 1928 сочи 855 жители, а това от 1940 - 991. В 1932 година в селото има 198 българофонски семейства, като 157 от тях с изявено българско съзнание. По време на Втората световна война жителите на Арменско се включват активно в българската паравоенна организация Охрана и през 1945 година 30 жители на селото са съдени за участие в нея.

В 1945 в селото има 978 българофони, от които 300 с негръцко национално съзнание, 378 с гръцко и 300 с неясно национално съзнание. По време на Гражданската война Арменско не пострадва силно, но дава известен брой жертви и бежанци към Югославия и социалистическите страни. След войната жителите на селото постоянно намаляват поради силната емиграция отвъд океана. Преброяванията от 1951, 1961, 1971, 1981 и 1991 година показват съответно 682, 564, 342, 254 и 220 жители.

Жителите на селото традиционно се препитават със скотовъдство.

## [редактиране] Родени в Арменско

- Тома Димитров, американски лекар, хирург

## [редактиране] Външни връзки

- Христо Силянов. Писма и изповеди на един четник.

## [редактиране] Бележки

1. ↑ Турски извори за българската история, т. VІІ, София 1986, с. 332
2. ↑ Croquis der westlischen Zurflüsse des oberen Wardar von J.G. von Hahn. Deukschriften der k Akad. d wissenseh. philos. histor. CIX1Bd, 1861.
3. ↑ „Македония и Одринско. Статистика на населението от 1873 г.“ Македонски научен институт, София, 1995, с. 84-85.
4. ↑ Васил Кънчов. „Македония. Етнография и статистика“. София, 1900.
5. ↑ D.M.Brancoff. "La Macedoine et sa Population Chretienne". Paris, 1905, р.176-177.
6. ↑ Македония и Одринско. Мемоар на Вътрешната организация, 1904, с. 200
7. ↑ Силянов, Христо. От Витоша до Грамос. Походът на една чета през Освободителната война - 1912 г.

Дем Лерин (Флорина) |
--- | ---
Лерин (Флорина) | Арменово (Арменохори) | Арменско (Алона) | Горно Неволяни (Скопия) | Калугерица (Калогерица) | Кладошница (Проти) | Лъжени (Месониси) | Матешница (Симос Йоанидис) | Туре (Корифи) | Търсе (Тривуно)

| В портала Македония можете да намерите още много статии, свързани с историко-географската област

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D1%80/%D0%BC/%D0%90%D1%80%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE.html“.

Категории: Села в Гърция | Български общности в чужбина | Ном Лерин

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене