# Аспида

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

  Заглавието на тази статия може да бъде сбъркано с Апсида.

Аспида
Класификация

царство: | Животни | Animalia
тип: | Хордови | Chordata
клас: | Влечуги | Reptilia
разред: | Люспести | Squamata
семейство: | Отровници | Viperidae
род: | Усойници | Vipera
вид: | Аспида | V. aspis

Научно наименование

| Vipera aspis Linnaeus, 1758

Подвидове

- V. a. aspis
- V. a. atra
- V. a. francisciredi
- V. a. hugyi
- V. a. zinnikeri

Аспидата (Vipera aspis), наричата също каменарка, е вид змия от семейство Отровници (Viperidae), разпространена в Западна и Южна Европа.

Обикновено аспидата достига държина 60-65 cm, в редки случаи до 85 cm. Мъжките са по-дълги, но по-тънки от женските. Опашката е много къса - 1/7 до 1/9 от общата дължина при женските и 1/6 до 1/8 при мъжките. Главата е широка, заострена отпред и ясно отличима от врата. Върхът на муцуната е леко, но отчетливо, повдигнат нагоре. Гръбните шарки варират силно, но много рядко имат ясната зигзагообразна форма, характерна за усойницата (Vipera berus). [1]

Аспидата е разпространена в Североизточна Испания, по-голямата част от Франция, най-югозападните части на Германия, Западна Швейцария и Италия, включително Сицилия.[2]

В България са открити само два екземпляра, при това в началото на 20 век. Единият е от района на Харманли и е уловен през 1933. Другият е намерен в колекцията на Катедрата по зоология на Софийския университет „Свети Климент Охридски“ без подробности за мястото или годината на улавянето му. Освен тези два екземпляра, на Балканите са намирани и един край Сараево и един край Рипан, южно от Белград. Откриването на аспиди толкова далеч от основния им ареал, както и наблюдения на процеса в Словения, показват, че тя е изтласкана от Балканския полуостров от разпространението на пепелянката (Vipera ammodytes).[2]

Аспидата предпочита слънчеви местности със сравнително сухи почви. Най-често се среща по каменисти склонове, но понякога се намира и в равнините.[1] Храни се главно с гризачи и гущери. Ражда по 4 до 8 малки с цвета на възрастните.[2]

Отровата на аспидата е по-силна от тази на пепелянката, но по-слаба, отколкото при усойницата. Въпреки това ухапването е болезнено, а според Щемлер 4% от случаите, в които не е получена медицинска помощ, са фатални.[3]

## [редактиране] Бележки

Общомедия разполага с
мултимедийно съдържание за Аспида

1. ↑ 1,0 1,1 Mallow D, Ludwig D, Nilson G. 2003. True Vipers: Natural History and Toxinology of Old World Vipers. Krieger Publishing Company, Malabar, Florida. 359 pp. ISBN 0-89464-877-2.
2. ↑ 2,0 2,1 2,2 Бешков, Владимир; Кръстьо Нанев (2002). „Земноводни и влечуги в България“. Пенсофт. ISBN 978-954-642-147-0.
3. ↑ Stemmler O. 1971. Die Reptilien der Schweiz mit besonderer Berucksichtigung der Basler Region. Veroff Nat Mus Basel, Number 5.

| Влечугите в България |

Гущери

Балкански гекон | Горски гущер | Живороден гущер | Зелен гущер | Змиегущер | Змиеок гущер | Ивичест гущер | Кримски гущер | Късокрак гущер | Ливаден гущер | Македонски гущер | Слепок | Стенен гущер

Змии

Аспида | Вдлъбнаточел смок | Жълтоуха водна змия | Змия червейница | Котешка змия | Леопардов смок | Медянка | Пепелянка | Пъстър смок | Пясъчна боа | Сива водна змия | Смок мишкар | Смок стрелец | Степна усойница | Стрелушка | Усойница | Черноврата стрелушка

Костенурки

Европейска блатна костенурка | Зелена морска костенурка | Карета | Каспийска блатна костенурка | Шипобедрена костенурка | Шипоопашата костенурка

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D1%81/%D0%BF/%D0%90%D1%81%D0%BF%D0%B8%D0%B4%D0%B0.html“.

Категория: Змии

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Deutsch
- English
- Español
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- Italiano
- 日本語
- Lietuvių
- Nederlands
- Polski
- Русский
- Türkçe