# Антивоенна пропаганда (Първа световна война)

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Антивоенна пропоганда през Първата световна война е акция, която има за цел България да не участва във войната.

## [редактиране] Начало на пропагандата

Антивоенната пропоганда започва още при избухването на войната. Докато партиите се разделят на два лагера - привърженици на Антантата и привърженици на Централните сили - има партия, която настоява категорично за неутралитет и против въвличането на България в Първата световна война. Това е БРСДП (т. с.). Но тя е слаба, без достатъчно влияние и не може да окаже сериозно въздействие върху политиката на страната. За неутралитет е и БРСДП (об.), но вътре в партията има привърженици и на двата лагера. Именно тесните социалисти подемат основно антивоенна агитация.

## [редактиране] Пропагандата по време на войната

Когато на 23 септември 1915 година правителството на Васил Радославов обявява мобилизация, тесните социалисти и БЗНС водят активна антивоенна агитация. Под тяхно влияние на отделни места избухват бунтове в армията. Най-големи размери те вземат в 27 чепински полк. Като цяло обаче българската войска запазва високия си дух и боеспособност.

След като става ясно, че войната ще стане дълга и продължителна, през 1916 година броженията сред войниците растат, като прерастват във вълнения в 11, 21, 25 и 46 полк. На следващата година се образуват и първите войнишки комитети, с участието на БРСДП (т. с.), след като достига новината за Февруарската революция в Русия и абдикацията на Николай II . Зачестяват отказите на войниците да изпълняват задълженията си и дезертиралите войници.

След Октомврийската революция антивоенната агитация още повече се засилва. Победата на революцията дава тласък на борбата за прекратяване на войната и сключване на мир. Зачестяват войншиките бунтове. Те издигат позиви за сключване на примирие до 15 септември 1918 година, като в противен случай заплашват с масово напускане на фронта. Исканията им не са приети. След пробива при Добро поле негодуванието на войниците прераства във Владайското въстание.

| Участие на България в Първата световна война |  |

Предхождащи събития | Югозападен фронт | Румънски фронт • Изход • Други | Личности
1912-1913 • Балканска война 1913 • Лондонски мирен договор • Междусъюзническа война
• Букурещки договор
• Цариградски договор
1915
• Преговори на България с Антантата и Централните сили
• Българско-германски договор
• Тайна българо-германска спогодба
• Военна конвенция между Германия, Австро-Унгария и България
• Българо-турска конвенция
• Мобилизация

1915
• Нишка операция
• Овчеполска операция
• Косовска операция
• Криволашко сражение
1916
• Леринска операция
• Чеганска операция
• Битолско настъпление
• Струмска операция
• Битка при завоя на Черна
1917
• Топличко въстание
1918
• Дойранска епопея
• Пробив при Добро поле

1916
• Тутраканска битка
• Добричка епопея
• Кобадинско сражение
• Букурещко настъпление
1918
• Брест-Литовски договор
• Фокшанско примирие
• Букурещки договор
• Берлински протокол
Изход
• Солунско примирие
• Владайско въстание
• Ньойски договор
Други
• Българско управление в Косово
• Антивоенна пропаганда

• Александър Протогеров
• Аугуст фон Макензен
• Борис Дрангов
• Владимир Вазов
• Георги Тодоров
• Иван Колев
• Климент Бояджиев
• Константин Жостов
• Кръстю Златарев
• Никола Жеков
• Пантелей Киселов
• Стефан Тошев
• Тодор Кантарджиев

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BD/%D1%82/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%B8%D0%B2%D0%BE%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%BF%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D0%B4%D0%B0_%28%D0%9F%D1%8A%D1%80%D0%B2%D0%B0_%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%BD%D0%B0_%D0%B2%D0%BE%D0%B9%D0%BD%D0%B0%29_e0fa.html“.

Категория: История на България (1878-1918)

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене