# Антонио Вивалди

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Антонио Вивалди италиански композитор
Роден: | 4 март 1678 Венеция, Италия
Починал: | 28 юли 1741 Виена, Австрия

Антонио Вивалди (на италиански Antonio Lucio Vivaldi ), наричат още Il Prete Rosso ("Червеният абат"), е венециански свещеник и италиански бароков композитор, толкова прочут колкото и приживе като цигулар. Той се ражда през 1678 година, във Венеция, Италия. "Годишните времена", които са серия от 4 цигулкови концерта, са неговата най-прочута творба.

## [редактиране] Биография

Антонио Вивалди е роден на 4 март 1678 във Венеция, столицата на Венецианската република. Той е покръстен незабавно, в домът си от акушерката. Не се знае как е живял в детските си години, но вероятно в бедност. Официалното църковно покръстване е станало два месеца по-късно. Неговият баща, Джовани Батиста, е бил бръснар, преди да стене професионален цигулар, и обучавал младия Антонио, като обикалял с него да свирят из града. Джовани Батиста е един от основателите на Sovvegno dei musicisti di Santa Cecilia, нещо като търговско обединение на музиканти и композитори. Председател на тази асоциация е бил Джовани Лоренци (Giovanni Legrenzi), диригент (maestro di cappella) на базиликата "Св. Марко" и бележит бароков композитор. Възможно е младият Вивалди да е вземал първите си уроци по композиция именно при него. Люксембургският музикант-ерудит Валтер Колнедер (Walter Kolneder), познат още с младежката си литургична творба Laetatus sum (RV Anh 31, написана през 1691, когато е бил на 13 год.) оказва влияние върху стилът на Лоренци. Бащата на Антонио през 1688г. композира операта "La Fedeltà sfortunata", подписвайки я като Джовани Батиста Роси (Giovanni Battista Rossi), а това е и името под което той се присъединява към Sovvegno di Santa Cecilia ("Rossi" означава "червен" - цветът на косата, отличителна черта в неговия род).

Антонио Вивалди имал медицински проблем, наречен пристягане на гърдите (вид астма). Въпреки проблемът си, той учи цигулка и композиране, отчасти заради предписание за музикална активност. Когато е на 15 (1693), той започва да учи за свещеник, а през 1703, когато вече е на 25 г., бива ръкоположен. Скоро придобива и прозвището "Червеният абат" и след ръкополагането му за свещеник през 1703, започва работа в Ospedale della Pietà, институция за образование на сираци, незаконни или бедни момичета, място със завидна музикална репутация.

Вивалди композира около 500 концерта и още голям брой произведения за църква и театър.

Напуска Венеция през 1741 година с явната надежда да намери нови покровители във Виена, където обаче умира кратко време след пристигането си.

## [редактиране] Произведения

Опери

Има повече от 40 опери, в т.ч. "Роланд — мнимия безумец" (Orlando fiato pozzo, 1714, театър «Сант-Анджело», Венеция), "Нерон, ставшащ Цезар" (Nerone fatto Cesare, 1715, пак там), «Коронацията на Дарий» (L’incoronazione di Daria, 1716, пак там), "Фарначе" (1727, пак там, по-късно известна под името "Фарначе, управител на Понт»), "Кунегонда" (1727, пак там), "Олимпиада" (1734), «Гризелда» (1735, театър "Сан-Самуел", Венеция), "Аристид" (1735, пак там), "Оракул в Месения" (1738, театър "Сант-Анджело", Венеция), "Ферасп" (1739, пак там);

Оратории

"Моисей, бог фараона" (Moyses Deus Pharaonis, 1714), "Тържествуващата Юдит" (Juditha Triumphans devicta Holo-fernis barbarie, 1716), "Поклонението на влъхвите" (L’Adorazione delli tre Re Magi, 1722) и др.;

Други'

Има написани много кантати, серанади, симфониил повече от 400 инструментални концерта, в т.ч. 76 сонати (с басо континуо), в т.ч. 30 за цигулка, 19 за 2 цигулки, 10 за виолончело, 1 за цигулка и виолончело и др.

Едно от най-известните произведения на Вивалди е цикъла от 4 цигулкови концерта Годишните времена.

Общомедия разполага с
мултимедийно съдържание за Антонио Вивалди
Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BD/%D1%82/%D0%90%D0%BD%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BE_%D0%92%D0%B8%D0%B2%D0%B0%D0%BB%D0%B4%D0%B8_8642.html“.

Категории: Италиански композитори | Барокови композитори | Венецианци

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- Aragonés
- العربية
- Žemaitėška
- Brezhoneg
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- ಕನ್ನಡ
- 한국어
- Latina
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- मराठी
- Nahuatl
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Occitan
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- Sicilianu
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Українська
- Tiếng Việt
- Volapük
- 中文