# Алфред Хичкок

### от Уикипедия, свободната енциклопедия

Внимание! Текстът вероятно нарушава нечии авторски права. Ако можете да подкрепите или опровергаете това подозрение с факти, моля пишете на беседата!

Тази статия се нуждае от подобрение.

Необходимо е: поправка на препратките, форматиране, подобряване на стила. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, просто щракнете на редактиране и нанесете нужните корекции.

Алфред Хичкок британски кинорежисьор
Роден: | 13 август 1899 Лондон, Великобритания
Починал: | 29 април 1980 Лос Анджелис, САЩ

Алфред Джоузеф Хичкок (Alfred Joseph Hitchcock) е английски кинорежисьор, продуцент и сценарист, работил във Великобритания и САЩ. Неговото творчество е тясно свързано с жанра «трилър».

## [редактиране] Биография

Хичкок е роден на 13 август 1899 г. в лондонското предградие Лейтънстоун. Бил е палаво дете и една случка от ранното му детство слага траен отпечатък в по-нататъшното му развитие. Когато е на 4 години, баща му го изпраща до полицейския участък да занесе някаква бележка. Щом я предал на полицая, той го затворил в една килия за около 5 минути, които Хичкок помни за цял живот. В бележката пишело: “Задръжте това момче за известно време, за да разбере как се наказват непослушните деца.” Оттогава той се страхува от полицаите, като дори твърди, че не е изкарал шофьорска книжка, за да избегне срещите си с тях.

От деветата до тринайстата си година, Хичкок прекарва в йезуитския колеж “Св. Игнатий”. И случката в участъка, и престоя при йезуитите спомагат за неговото творческо развитие. От първата той използва ужаса от изненадата, а в колежа се научава да разграничава естетическите категори: добро-зло; виновен-невинен и т.н. Те ясно могат да се забележат във филмите му, чрез ярко изградените образи.

След обучението при йезуитите Хичкок завършва инженерна гимназия. Ходи много на кино и харесва филмите на Чарли Чаплин, Бъстър Кийтън и Дейвид Уорк Грифит, но режисьорът, който го увлича по седмото изкуство е Фриц Ланг. /Може да се забележи известно влияние особено в по-ранните му филми./ Хичкок постъпва на работа в лондонския филиал на студията “Парамаунт” като художник на междукадрови надписи. През 1922 г. влиза в спор с режисьора с когото работи в момента, като показва собствена гледна точка за построяване на кадъра и е изгонен от продукцията. Продуцентите му предлагат да заснеме собствен филм. Хичкок заминава за Германия и през 1925 г. в Мюнхен снима дебюта си “Градината на удоволствията.”

През 1926 г. се връща в Англия и слага началото на тъй наречените “хичкоковски филми” снимайки “Наемателят”. В този филм за първи път използва стъклен под, за да покаже действие развиващо се на горния етаж. Това е абсолютно новаторски похват, който дава възможност за използване на невиждани до тогава кадри. В “Наемателят” Хичкок прави и още един дебют, този на статист. От тук нататък той ще се появява в почти всичките си филми, което също е негова запазена марка.

Първият английски звуков филм също принадлежи на Алфред Хичкок. Това е “Шантаж”/1929/. Тук младият режисьор се изправя пред нов проблем. Главната роля се изпълнява от чешката звезда Ани Ондра, чието произношение е било далеч от британското, но Хичкок се справя и с това, чрез примитивната форма на синхронен дублаж, като кара актрисата само да си отваря устата, а репликите са произнасяни по микрофон от стояща извън кадъра дубльорка. Когато снима “Човекът, който знаеше прекалено много”/1934/ и “39-те стъпала”/1935/, Хичкок осъзнава, че ще се занимава изцяло със съспенс филми.

През 1940г. заминава за Холивуд. Снима продуцирания от Дейвид Селзник филм “Ребека”(Оскар за най-добър филм), който е екранизация по Дафни дьо Мюрие. Режисьорът вече е заснел “Страноприемница “Ямайка”/1939/ по неин роман, а през 1963г. ще създаде и шедьовъра “Птиците” отново по сюжет на дьо Мюрие. Алфред Хичкок е известен с огромната си колекция от разкази на известни и неизвестни автори, в които вижда потенциална възможност за екранизиране. Всичките му филми са заснети по нечие литературно произведение. Тази проста формула е доказала своята функционалност и във филми на други режисьори, но съвременните творци доста я пренебрегват, което води до появата на все повече безвкусици.

Американският период на Хичкок е най-плодотворен. В него той създава най-известните творби от своята филмография превърнали се в истинска класика: “Омагьосаният”/1945/; “Небезизвестните”/1946/; “Делото “Парадийн”/1948/; “Въжето”/1948/; “Непознати във влака”/1951/; “Набери “У” за убийство”/1954/; “Прозорец към задния двор”/1954/; “Да хванеш крадец”/1955/; “Неприятности с Хари”/1955/; “Шемет”/1958/; “Север-северозапад”/1959/; “Психо”/1960/; “Птиците”/1963/; “Марни”/1964/; “Разкъсаната завеса”/1966/.През 1971г. се завръща в Англия, където снима последните си два филма “Полуда”/1972/ и “Семеен заговор”/1976/.

Хичкок твърди, че успеха на един филм се дължи и на участието на поне една звезда. Той спазва това правила и снима Лорънс Оливие, Грегъри Пек, Кари Грант, Ингрид Бергман, Джеймс Стюарт, Грейс Кели, Ким Новак, Шон Конъри, Пол Нюман, Типи Хедрен, Шърли Маклейн, Брус Дърн.

Хичкок притежава още една уникална способност, която нарича “Всевиждащото око”, т.е., че умее да види филма още преди да е заснет. Самият той споделя, че за него работата приключва след оформяне на режисьорската книга. Снимачният период и монтажа са “необходимата досада”.

Заради спецификата на своето творчество, той е наречен “краля на ужаса”. Хичкок няма нищо против да поддържа този имидж. За рожден ден на Мелани Грифит /която е дъщеря на неговата актриса Типи Хедрен/, той й подарява кукла, представляваща майка й от филма “Птиците”, поставена в ковчег. Или спомена на Луис Бунюел за първата си среща с Хичкок, която се състои на една режисьорска сбирка. Бунюел току-що е заснел “Тристана”/1970/ и Хичкок цяла вечер му говорил, че е ужасно впечатлен от отрязания крак на Катрин Деньов. На фона на днешните “ужасии” и в киното, и изобщо в ежедневието, неговите филми звучат като детска приказка. Хичкок казваше: “Аз мога да екранизирам и “Пепеляшка”, само че зрителите ще търсят трупа в каляската.”

През 1979 г. получава признание за цялото си творчество, а в началото на 1980г. Елизабет ІІ го посвещава в рицарство. Умира на 29 април 1980 г. в Бел Еър, САЩ.

## [редактиране] Филмография

- Номер тринайсет (1922) /Number Thirteen/
- Винаги казвай на жена си (1923) /Always Tell Your Wife/
- Градината на удоволствията (1925) /The Pleasure Garden/
- Планинският орел (1926) /The Mountain Eagle/
- Наемателят (1926) /The Lodger/
- Надолу (1927) /Downhill/
- Уязвима добродетел (1927) /Easy Virtue/
- Рингът (1927) /The Ring/
- Жената на фермера (1928) /The Farmer's Wife/
- Шапманско (1928) /Champagne/
- Рай на хармонията (1929) /Harmony Heaven/
- Човекът от остров Ман (1929) /The Manxman/
- Шантаж (1929) /Blackmail/
- (1930) /Elstree Calling/
- Юнона и пауна (1930) /Juno and the Peacock/
- Убийство (1930) /Murder/
- Нечестна игра (1931) /The Skin Game/
- Богати и странни (1932) /Rich and Strange/
- Номер седемнайсет (1932) /Number Seventeen/
- Валсове от Виена (1933) /Walzes from Vienna/
- Човекът, който знаеше твърде много (1934) /The Man Who Knew Too Much/
- Трийсет и деветте стъпала (1935) /The Thirty-Nine Steps/
- Таен агент (1936) /Secret Agent/
- Млад и невинен (1937) /Young and Innocent/
- Дамата изчезва (1938) /The Lady Vanishes/
- Странноприемница Ямайка (1939) /Jamaica Inn/
- Ребека (1940) /Rebecca/
- Г-н и г-жа Смит (1941) /Mr. and Mrs. Smith/
- Подозрение (1941) /Suspicion/
- Саботьор (1942) /Saboteur/
- Сянка на съмнение (1943) /Shadow of a Doubt/
- Спасителна лодка (1944) /Lifeboat/
- На добър път (1944) /Bon voyage/
- Мадагаскарско приключение (1944) /Aventure Malgashe/
- Омагьосаният (1945) /Spellbound/
- Небезизвестните (1946) /Notoriuos/
- Делото Парадийн (1947) /The Paradine Case/
- Въжето (1948) /The Rope/
- Под знака на козирога (1949) /Under Capricorn/
- Сценична треска (1950) /Stage Fright/
- Непознати във влака (1951) /Strangers on a Train/
- Аз изповядвам (1953) /I Confess/
- Набери "У" за убийство (1954) /Dial M for Murder/
- Прозорец към задния двор (1954) /Rear Window/
- Да хванеш крадец (1955) /To Catch a Thief
- Неприятности с Хари (1955) /The Trouble with Harry/
- Алфред Хичкок представя (1955-62) /Alfred Hitchcock Presents/ - /TV/
- Човекът, който знаеше твърде много (1956) /The Man Who Knew Too Much/
- Набеден за виновен (1956) /The Wrong Man/
- 4 часа (1957) /4 O'Clock/ - /TV/
- Шемет (1958) /Vertigo/
- Север-Северозапад (1959) /North by Northwest/
- Инцидент в ъгъла (1960) /Incident at a Corner/ - /TV/
- Психо (1960) /Psycho/
- Видях цялата случка (1962) /I Saw the Whole Thing/ - /TV/
- Птиците (1963) /The Birds/
- Марни (1964) /Marnie/
- Разкъсаната завеса (1966) /Torn Curtain/
- Топаз (1969) /Topaz/
- Полуда (1972) /Frenzy/
- Семеен заговор (1976) /Family Plot/

## [редактиране] Външни препратки

Уикицитат съдържа
колекция от цитати от/за Алфред Хичкок

- Алфред Хичкок в Internet Movie Database
- Алфред Хичкок в Notable Names Database
- Живот, творчество, цитати

Взето от „http://bg.wikipedia.org../../../%D0%B0/%D0%BB/%D1%84/%D0%90%D0%BB%D1%84%D1%80%D0%B5%D0%B4_%D0%A5%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%BE%D0%BA_1744.html“.

Категории: Уикипедия:Възможни нарушения на авторски права | Статии за редактиране | Британски режисьори

##### Views

- Статия
- Беседа
- Текуща версия

##### Търсене

##### На други езици

- العربية
- Asturianu
- Беларуская
- বাংলা
- Brezhoneg
- Bosanski
- Català
- Česky
- Cymraeg
- Dansk
- Deutsch
- Ελληνικά
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Euskara
- فارسی
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- हिन्दी
- Hrvatski
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Ilokano
- Ido
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- ქართული
- 한국어
- Lëtzebuergesch
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Runa Simi
- Română
- Русский
- संस्कृत
- Srpskohrvatski / Српскохрватски
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Shqip
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Tiếng Việt
- 中文