Godala - Wikipedija, prosta enciklopedija

# Godala

### Iz Wikipedije, proste enciklopedije

Godala so glasbeni instrumenti, s katerimi ustvarjamo zvok tako, da nanje godemo z lokom, ki napete strune spravlja v nihanje oziroma v vibracijo. Ker strune ustvarjajo zvok, spadajo godala v skupino kordofonih glasbenih instrumentov. Poleg igranja z lokom lahko na njih tudi brenkamo (izvajalska tehnika pizzicato), v skladbah 20. stoletja po njih tudi tolčemo z roko.

Skupino godal v tujih jezikih večkrat dvoumno tolmačijo, ker je ne imenujejo po načinu izvajanja (npr. angleško: strings, kar obsega vse strunske instrumente), neglede na to pa za isti izraz v orkesterski glasbi velja, da v to skupino ne prištevajo brenkal, klavirja, itd.

## [uredi] Vrste godal

- violina
- viola
- violončelo
- kontrabas

### [uredi] Predniki današnjih godalnih instrumentov

- nožna viola (viola da gamba) - predhodnica violončela in posledično, kontrabasa
  - viola bastarda
  - ljubezenska viola (viola d'amore ali english violet)
  - violetta piccola
  - violone
- ročna viola (viola da braccio) - predhodnica violine
  - sopranska viola (diskantna viola)
  - mala viola
  - viola da spalla

### [uredi] Ljudska godala

- gusle
- fidel

...

### [uredi] Posebne vrste godal

- violinofon (Stroh-ova violina)

## [uredi] Sestavni deli godal

### [uredi] Resonančni trup (zunanji deli)

- pokrov - izbočena tanka smrekova deska z dvema odprtinama v obliki črke f (zvočnica)
- zvočnica (tudi f-zareza) - odprtina, ki omogoča prenos nihanja zraka iz trupa
- obod (tudi stranice) - tanke javorove deščice, ki so na stičnih mestih odebeljene
- dno - na nasprotni strani kot pokrov; sestavljeno iz ene ali dveh javorovih desk. Najtanjše je na robovih in najdebelejše na sredini.
- žile - so intarzijske plasti temnejšega lesa, ki potekajo ob kraju pokrova in dna
- gumb - nanj je z debelo struno pričvrščen strunek
- strunek - držalo za strune, ki od tod potekajo preko kobilice, ubiralke in velikega sedla do vijakov, kjer so (tudi na drugi strani) pričvrščene
- noga - kovinska palica, ki služi kot stojalo za violončelo (daljša) in kontrabas (kratka)
- kobilica (tudi mostiček, italijansko ponticello) - je javorova deščica z majhnimi zarezami, ki kot dvonožen nastavek stoji na resonančnem pokrovu, čezenj pa so speljane strune. Kobilica, ki je hkrati sedlo, prenaša tresljaje strun na resonančni pokrov. (glej tudi sul ponticello)
- ubiralka - tudi vrat godalnih instrumentov, narejena iz ebenovine; preko nje potekajo strune, ki jih glasbenik pritiska ob les (ubira strune) in s tem strune zvenijo v različnih tonskih višinah.
- opiralo - naslon za brado izvajalca pri violini ali violi

### [uredi] Notranje opore trupa

(sestavljene so iz mehkega , največkrat smrekovega lesa):

- krclji - iz deščic napravljene notranje opore, s katerimi so podloženi ogli trupa.
  - veliki krcelj - na mestu stika levega in desnega oboda pod vratom
  - mali krcelj - na spodnjem koncu trupa, kjer je pri violončelu in kontrabasu noga, pri violini in violi pa gumb.
  - vogalni krcelj - notranja podpora pri ostalih vogalih
- rebro - pod pokrov prilepljena tanka smrekova deščica, ki poteka od leve noge kobilice vzporedno z ubiralko
- duša - tenka okrogla paličica ob levi desni nogi kobilice, ki veže pokrov z dnom

Polž in vijaki

### [uredi] Glava (zgornji del trupa)

- polž - okrasni del glave, skrbnost njegove izdelave večinoma nakazuje na vrednost (pri starih instrumentih)
- vijačnica - na vsaki strani ima po dve izvrtani odprtini za vijake
- vijaki ali ključi - na katerih so navite strune; vedno narejeni so iz trdega lesa, pri velikih violončelih in kontrabasih pa so ojačani s posebnim zobatim mehanizmom, ki omogoča lažje napenjanje strun

### [uredi] Godalni lok

Sestavni deli godalnega loka so:

- palica - rahlo upognjena, večinoma iz posebnega lesa, imenovanega pernambuk
- žima - dlaka konjskega repa, ki je na eni strani stisnjena v ost, na drugi pa v žabico, njena napetost pa je regulirana z vijakom

### [uredi] Dodatna oprema godal

- dušilec ali sordino, v obliki trinožnega ebenovinastega ali kovinskega nastavka, ki lahko oprime kobilico. Dušilec pri godalih ima enak namen kot dušilci pri drugih instrumentih; dosežemo tišje in bolj odmaknjene tone, ker oviramo prosto nihanje strun in s tem zmanjšujemo nihajno amplitudo.
- kolofonija - smola, s katero premažemo žimo, da je trenje med njo in strunami večje; strune lahko na ta način spravimo v bolj enakomerno resonanco

## [uredi] Najbolj znani izdelovalci godal

(Izdelovalci violin, viol, violončel, kontrabasov in godalnih lokov)

  Avstrija
  - Jacob Stainer
  - David Tecchler
  - Leopold Widhalm

  Francija
  - Gustave Bernadel
  - Charles Collin-Mezin mlajši
  - Charles Jean Baptiste Collin-Mezin
  - Nicolas Lupot
  - Etienne Vatelot
  - Jean Baptiste Vuillaume z družino

  Italija
  - Družina Amati
  - Bergonzi
  - Desiderio Quercetani
  - Nicolò Gagliano
  - Matteo Goffriller
  - Giovanni Battista Guadagnini
  - Družina Guarneri
  - Stefano Scarampella
  - Antonio Stradivari
  - Domenico Montagnana
  - Carlo Giuseppe Testore

  Madžarska
  - Otto Erdesz

  Nemčija
  - Družina Klotz
  - Karl Hermann (Andreas Morelli)

  Švica
  - Johannes Finkel (godalni loki)

  ZDA
  - Scott Cao
  - Brian Skarstad

Vzpostavljeno iz »http://sl.wikipedia.org../../../g/o/d/Godala.html«

Kategoriji: Glasbila | Godala

##### Views

- Članek
- Pogovor
- Trenutna redakcija

##### občestvo

- Portal občestva
- Pod lipo
- Stik z nami

##### podpora

- Pomoč
- Denarni prispevki

##### Iskanje

##### V drugih jezikih

- Deutsch