# Skype

### Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.

Skype
Зображення:Skype windows.png Skype on Windows XP
Тип | P2P/VoIP/instant messaging/ video call/videophone
Розробник | Skype Technologies S.A.
ОС | Cross-platform
Поточна версія | {{{latest_release_version}}} — {{{latest_release_date}}}
Ліцензія | Freeware
Сайт | www.skype.com

Skype - це приватне ПЗ для VoIP, створене двома підприємцями Niklas Zennström та Janus Friis, також засновниками файлообмінної мережі Kazaa. Вона конкурує з існуючими відкритими VoIP протоколами, такими як SIP, IAX, та H.323. Група Skype, придбана eBay в жовтні 2005, розміщена в Люксембурзі, з офісами в Лондоні, Таллінні і Празі.

Skype після випуску почав дуже швидко зростати у всіх напрямках: за популярністю, в розробці програмного забезпечення, в обох безплатних та платних сервісах. Комунікаційна система скайп відома завдяки широкому ряду її особливостей., зокрема безплатній голосові та видео-конференції, та завдяки її здатності використовувати децентралізовану peer-to-peer технологію для подолання звичайних проблем з firewall та NAT (Network Adress Translation).

## [ред.] Технологія

Користувачі Skype по суті роблять телефонні виклики і відеовиклики через їх комп'ютер використовуючи програмне забезпечення Skype і інтернет. Основа системи - безкоштовна комунікація між користувачами програмного забезпечення Skype; проте продукт також дозволяє користувачам Skype зв'язуватися з користувачами регулярної наземної лінії зв'язку і мобільних телефонів. Це програмне забезпечення зараз доступне безкоштовно і може бути завантажений з веб-вузла компанії, але воно приватне і протокол Skype неопублікований. Головна відмінність між Skype та іншими клієнтами VOIP є те, що Skype діє на моделі peer-to-peer, замість більш традиційної моделі server-client. Довідник користувачів Skype повністю децентралізований і розповсюджується серед вузлів в мережі, що означає, що мережа може зростати до великих розмірів дуже легко (тільки зараз понад 100 мільйонів користувачів) без ускладнень та дорогої централізованої інфраструктури. Skype також перенаправляє виклики через інші Skype у мережі, щоб полегшити обхід Symmetric NAT та фаерволів. Проте це поміщає додатковий тягар на тих, хто з'єднується з Інтернетом без НАТ, оскільки їх комп'ютери і пропускна спроможність мережі, можливо, використовуються, щоб послати виклики інших користувачів. Виділення посередницьких комп'ютерів повністю автоматичне, та індивідуальні користувачі не мають ніякого вибору, щоб блокувати таке використання їх ресурсів. Цей факт, однак, ясно не освітлений і, здається, суперечить ліцензійній угоді, яка обмежує Skype у використанні "процесора і пропускної спроможності каналу [для] полегшення комунікації між [користувачем] і іншими користувачами програмного забезпечення Skype" (секція 4.1). Skype – це програмне забезпечення з закритим кодом, і має не стандартизований протокол, а приватний; що викликало підозру і потягло за собою деяку критику від розробників програмного забезпечення і користувачів. Клієнтське API Skype відкриває мережу для розробників програмного забезпечення. Skype API дозволяє іншим програмам використовувати мережу Skype, щоб отримати " white pages " і керувати здвінками. Інтерфейс користувача у середовищі Windows був розроблений на Pascal використовуючи Delphi, версія Linux була написана на с++, а для Mac OS на Objective-C та Cocoa. Частини клієнту використовують Internet Direct (Indy) як бібліотеку з відкритим програмним кодом для комунікації сокетів.

## [ред.] Безпека

Система Skype породжуе досить багато дискусій на тему безпеки його трафіку. Мали місце деякі зіткнення з приводу питання безпеки та культури VoIP-телефонії через ці дискусії та деякі принципи проектування:

- весь трафік Skype кодується за замовчанням і користувач не може вимкнути це.
- Skype повідомляє, що використовує тільки відкрито доступні, сильні алгоритми кодування.
- Користувач не залучається до процесу кодування і тому не має справи з результатами інфраструктури Public key

Це мало ефект на решту ринку, оскільки вони прагнуть запропонувати конкурентоздатну продукцію. Безпека Інтернет-комунікацій стала предметом, щодо якого люди стали обізнанішими і безпечна комунікація – це річ, яку вони хочуть бачити в продукції, яку вони використовують. Виходячи з того, що код Skype є приватною власністю та не є open source, рівень безпеки системи не може бути перевірений незалежними експертами. Отже, користувачі – експерти та не експерти – можуть спиратися при використанні лише на довіру виробника та поведінку програмного забезпечення, закачаного з ресурсів, авторизованих виробником. У 2004 році Niklas Zennstrom, один із засновників Skype визнав у статті в Інтернет-виданні The Register, що поточна модель безпеки використовувала відносно короткий розмір ключа, спираючись на безпеку через непрозорість, та не витримає переходу на open-source. Канонічна архітектура Skype і модель безпеки описуються детально в книзі “Skype: The Definitive Guide”. Крім того, як мінімум два аналізи коду Skype було видано. Tom Berson з Anagram Laboratories, фахівець кодування і безпеки більш ніж тридцять років, був запрошений Skype, щоб проаналізувати їх вихідний код в жовтні 2005. Окремо Philippe Biondi і Fabrice Desclaux впровадили вивчення за допомогою зворотнього проектування пакету, фактичного випущеного Skype у реліз,що було представлене в Європі на BlackHat в березні 2006 Висновки обох аналізів вказано нижче:

- Skype - "суцільний чорний ящик" що означає, що надзвичайно важко для звичайного користувача ідентифікувати, що він робить, або що він може робити, або як саме це робиться. Він використовує безпеку через непрозорість, щоб ускладнити аналіз або розбір програми без істотних затрат по кількості роботи, або використання емуляції.
- Пошук контактів та зв‘язок через супервузли є довіреними, замість того, щоб вимагати ідентифікації. Є відомі "дірки" в безпеці в області глобальної мережі Skype – існують області, в яких "Skype довіряє будь-якому комп'ютеру, який говорить мовою Skype".
- Програмне забезпечення Skype безпосередньо використовує багато кодової плутанини і розшифровки в пам'яті, зокрема сотні чексаммерів та інші засоби проти зворотної компіляції засоби.
- Компанія стверджує, що протокол включає 1536- і 2048-розрядні загальні/приватні ключові пари. Вони не є надмірно довгими за сучасними стандартами, але є досить сильним бар'єром для розшифровки. Очевидно, користувачі платних послуг отримують заміну 2048 розрядного ключа (1536 розрядний ключ стандартний). Також використовується 256-розрядний AES над 128-розрядними блоками, який вважається сильним.
- Система Skype автоматично вибирає певних користувачів з швидким CPU, хорошими broadband підключеннями і відсутніми фаерволами на роль або "супервузлів", або "реле", через які інші користувачі, можливо, з'єднуються. Skype може тому використовувати призначену для користувача пропускну спроможність. (Хоча це дозволяється в EULA, немає ніякої можливості сказати, скільки пропускної спроможності використовується в цій формі). Є приблизно 20,000 супервузлів серед багатьох мільйонів користувачів, що зареєстровані. Посібник “Skype Guide for network administrators” стверджує, що супервузли тільки управляють трафіком в межах до 5 kbytes/s і реле, можливо, передає інший трафік даних, що не належать користувачу, до 10 kbytes/s. Реле не повинне зазвичай обробляти більш ніж одне "релейне підключення".
- Кожен пакет фактично, зокрема фактичне програмне забезпечення безпосередньо, кодується, часто за допомогою загальних/приватних ключових підписуючих методів або AES.
- Функція передачі файлів Skype не містить ніяких програмованих інтерфейсів для антивірусів. Якщо тестовий файл EICAR посилається через Skype, кожна велика антивірусна програма, виявзяється, захоплює вірус і зупиняє його передачу або прийом через Skype.
- Відсутність ясності щодо контенту означае, що системи мережевого захисту і системні адміністратори не можуть бути впевнені, що Skype робить. (Комбінація досліджень свідчать про те, що Skype не робить якої-небудь шкоди.) Правила системи мережевого захисту радять блокувати Skype для корпорацій.
- Повна функціональність Skype не розглядалася; обидва вивчення фокусувалися на його захисті. Тому, не можна сказати, що ше може бути присутнє.

## [ред.] Використання

Повідомлено, що вісім мільйонів користувачів Skype одночасно були активні 8 листопада, 2006.

Date[1] | Users online | Days
--- | --- | ---
2006-11-08 | 8,000,000 | 71
2006-08-29 | 7,000,000 | 155
2006-03-27 | 6,000,000 | 66
2006-01-20 | 5,000,000 | 92
2005-10-20 | 4,000,000 | 155
2005-05-18 | 3,000,000 | 93
2005-02-14 | 2,000,000 | 117
2004-10-20 | 1,000,000 | 418
2003-08-29 | 0 | -

SR Consulting переглянуло 4 мільйони про файлів користувачів Skype в жовтні 2005, і надав деяку демографічну інформацію, повідомлену Новинами Skype і Журналом Skype.

- Середній вік: 29.7 років.
- Близько 46% Skypers знаходяться в Європі, але Бразилія і Китай мають більше Skype користувачів за будь-яку з країн, Китай має 13% з населення Skype.
- Інформація щодо статі непереконлива поки що. Більш ніж половина всіх користувачів відмовилася заявити їх стать.

## [ред.] Послуги

### [ред.] SkypeOut

SkypeOut дозволяє користувачам Skype зв‘язуватися з традиційними телефонними номерами, зокрема мобільними телефонами за невеликі гроші. Цей грошовий збір становить USD$0.024 за хвилину для найрозвиненіших країн, і USD$2.142 за хвилину для викликів з острову Diego Garcia. Через 180 днів не використання SkypeOut баланс на рахунку Skype зникає. Цей алгоритм робить Skypeout дорогим в обслуговувані для нечастих користувачів, оскільки вони часто втрачатимуть свою суму зі свого рахунку. Протягом 2006-го року SkypeOut-дзвінки в межах USA і Канади до абонентів в межах США і Канади були безкоштовні.

### [ред.] SkypeIn

SkypeIn дозволяє користувачам Skype отримувати виклики на їх комп'ютери з регулярних телефонних Дозволяє користувачам підписуватися на номери в таких країнах як Австралія, Бразилія, Данія, Естонія, Фінляндія, Франція, Німеччина, Гонконг, Японія, Польща, Швеція, Швейцарія, Великобританія і США. Наприклад, користувач в Сан-Франциско створює локальний телефонний номер в Хельсінкі. Люди з Хельсінкі будуть платити тільки за місцеві переговори, щоб звернутися до цього номера.

### [ред.] Skype Voicemail

Skype Voicemail був випущений 10 березня, 2005. Ця послуга дозволяє людям, що дзвонять залишати голосові повідомлення для користувачів Skype, хто зараз недоступний. Skype Voicemail переніс численні проблеми за минулий рік і користувачі скаржаться, що багато голосових повідомлень ніколи не надходять. Також сервіс SkypeIn іноді не в змозі записати певні вхідні виклики на сторінці історії програми. Ці проблеми не були повністю вирішені.

### [ред.] Skype chat

Skype підтримує текстовий груповий чат з інтерфейсом, подібним до IRC з 100 людей одночасно. Версія Macintosh використовує такий же стиль виду повідомлення як Adium, хоча з різним розширенням імені файлу. Стилі виду повідомлення, зроблені для Adium, можуть бути встановлені для Skype, і їх навіть не потрібно перейменовувати. Існує декількf косметичних багів, але нехтуючи ними, стилі Adium працюють без модифікації. Ця особливість не присутня в Windows, Linux, і версії КПК Skype.

### [ред.] Skype video calling

На Windows XP ( від користувачів Windows 2000 вимагається DIRECTX 9.0 для відеовикликів) і Mac, Skype 2.0 (і вище) підтримує відеоконференцію, роблячи Skype одним з небагатьох кросплатформених рішень для відео-конференції між Windows і Mac. Skype підтримує відео чат лише один на один.

## [ред.] Ресурси

1. ↑ . 8 million onliners. skypenumerology. Процитовано 2006-11-08.

## [ред.] Посилання

- Офіційний сайт компанії(англ.)
- Російський переклад офіційного FAQ по Skype
- Уроки по Skype(англ.)

| Це незавершена стаття про комп'ютери. Ви можете допомогти проекту, виправивши або дописавши її.

Отримано з http://uk.wikipedia.org../../../s/k/y/Skype.html

Категорії: Незавершені статті про комп'ютери | Мережеві протоколи | Інтернет-телефони | IP-телефонія

##### Views

- Стаття
- Обговорення
- Поточна версія

##### Участь

- Портал спільноти
- Кнайпа
- Довідка
- Пожертвування

##### Пошук

##### Іншими мовами

- Afrikaans
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Eesti
- Suomi
- Français
- Galego
- עברית
- Magyar
- Bahasa Indonesia
- Íslenska
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Kurdî / كوردي
- Lietuvių
- Nederlands
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- தமிழ்
- ไทย
- Türkçe
- Tiếng Việt
- 中文