# FreeBSD

### Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.

FreeBSD
Знімок екрану: Вікно привітання FreeBSD
Майданчик тенет: | www.freebsd.org
Компанія/ Розробник: | FreeBSD Project
Сімейство ОС: | BSD
Модель джерельних текстів: | Відкриті
Останній стабільний випуск | 6.1 / 8 травня 2006
Тип ядра: | Монолітне
Ліцензія: | BSD license
Стан проекту: | Актуальне

FreeBSD — UNIX-подібна операційна система, коріння якої тягнеться від AT&T UNIX, через Berkeley Software Distribution (BSD) гілку операційних систем 386BSD та 4.4BSD. Працює на Intel x86 (IA-32), сумісних з ПК системах (включно з Microsoft Xbox, а також DEC Alpha, Sun UltraSPARC, Itanium (IA-64), AMD64, PowerPC та NEC PC-98 архітектурах. Наразі ведеться розробка над підтримкою архітектур ARM та MIPS.

FreeBSD розробляється, як повноцінна операційна система. Ядро, драйвери пристроїв та базові користувацькі утиліти (так звані Userland), на кшталт командного процесору (shell) розробляються в єдиному дереві джерельних текстів. Це одна з головних відмінностей системи від Linux, у котрій робота над розробкою ядра ведеться однією групою програмістів; базові користувацькі утиліти іншою (на приклад, проектом GNU); а усі пакунки збираються іншою групою у так званий дистрибутив.

## [ред.] Історія та розробка

Талісман проекту FreeBSD

Процес розробки FreeBSD розпочався у 1993 році на основі джерельного коду 386BSD. Проте, через турботу про законність використання запозиченого у 386BSD коду, і судовому процесу між Novell та Берклі, проект випустив спеціальну версію системи 2.0, де було переписано більшу частину її коду, чимало якого запозичивши у 4.4BSD-Lite.

FreeBSD 3.0 привніс до проекту багато змін: перехід до двійкового формату ELF, з'явилася початкова підтримка SMP систем і 64 розрядної архітектури Alpha. У свій час, гілка 3.х серйозно критикувалася, оскільки багато змін не були очевидно вигідними і мало впливали на роботу, однак, вона була необхідним кроком у розвитку проекту, котрий допоміг гілці 4.х стати дуже успішною.

Спочатку, FreeBSD використовувала в якості свого логотипу демона BSD, однак у 2005 році, був влаштований конкурс на створення нового логотипу. 8 жовтня 2005 змагання завершилися, і переміг у них Anton K. Gural, малюнок котрого став новим логотипом проекту. Однак, демон BSD залишається талісманом проекту FreeBSD.

### [ред.] FreeBSD 5

Останньою версією гілки 5.х була випущена у травня 2006 версія 5.5. Розробники FreeBSD одночасно підтримують (як мінімум) дві гілки системи. — STABLE гілка є головною, нові випуски котрої виходять кожні 4-6 місяців; CURRENT гілка використовується для розроблюваних версій.

### [ред.] FreeBSD 6 та 7

FreeBSD 6.1 вийшла 8 травня 2006. Наразі CURRENT гілкою є версія 7.0. В обох версіях продовжується робота над SMP та оптимізацією потоків, також проводиться робота над новою функціональністю для 802.11 і запозиченням ідей по покращенню безпеки з TrustedBSD.

## [ред.] Сумісність з Linux

FreeBSD забезпечує сумісність з деякими іншими UNIX-подібними операційними системами, зокрема, з лінукс. Причиною цього є бажання мати можливість працювати з програмним забезпеченням для лінукс, котре розповсюджується лише у двійковому форматі, і не може бути портовано на FreeBSD.

Двома словами, це дозволяє користувачам FreeBSD працювати з більшістю додатків, які розповсюджуються лише для лінукс. Для прикладу, лінукс версії такого програмного забезпечення, як StarOffice, Netscape, Adobe Acrobat, RealPlayer, VMware, Oracle, WordPerfect, Skype, Doom 3, Quake, Unreal Tournament та SeaMonkey працюють не гірше, ніж їхні аналоги для FreeBSD.

## [ред.] Ліцензія

Як і споріднені до неї операційні системи, код FreeBSD розповсюджується під різними ліцензіями. Увесь код ядра і весь новостворений код розповсюджується під лцензією BSD, котра дозволяє будь кому використовувати і розповсюджувати FreeBSD скільки їм заманеться.

Також деякий код доступний лише у двійковому вигляді, на кштлат драйверів для бездротових пристроїв Atheros HAL та утиліт для Adaptec AAC RAID.

## [ред.] Відгалуження

- DragonFlyBSD — відгалуження від FreeBSD 4.8. Вона має систему потокової обробки повідомлень, схожу на ту, що застосовується в системах із мікроядром.
- Frenzy — LiveCD-дистрибутив на базі FreeBSD, орієнтований на україномовних та російськомовних системних адміністраторів.
- FreeSBIE — LiveCD-дистрибутив FreeBSD.
- BSDeviant — також LiveCD-дистрибутив FreeBSD.
- PicoBSD — мініатюрна версія FreeBSD, відгалуження від другої вітки, на даний момент не розвивається.
- Darwin — ядро Mac OS X, чимало запозичило у FreeBSD, розробляється фірмою Apple.
- PC-BSD — дистрибутив із графічним інсталятором, орієнтований на настільні системи.
- DesktopBSD — дистрибутив для на настільних систем.

## [ред.] Знані користувачі

FreeBSD використовують в якості платформи на багатьох великих серверах такі компанії, як:

- Yahoo!
- Apache
- Pair Networks
- Sony Japan
- Netcraft

## [ред.] Ресурси тенет

- FreeBSD.org — офіційний майданчик тенет
- FreeBSD Software — новини про колекцію протів FreeBSD
- FreeBSD Foundation — Фундація FreeBSD
- CVS Repository — веб інтерфейс репозиторію джерельних кодів системи

UNIX-подібні операційні системи | UNIX
A/UX | AIX | BSD | FreeBSD | GNU | HP-UX | IRIX | Linux | Mac OS X | NetBSD | NEXTSTEP | OpenBSD | Solaris | System V | Plan 9 | Tru64 | СXenix ...

Отримано з http://uk.wikipedia.org../../../f/r/e/FreeBSD_a3dc.html

Категорії: Юнікс | Вільне програмне забезпечення | ПЗ з відкритими вихідними кодами

##### Views

- Стаття
- Обговорення
- Поточна версія

##### Участь

- Портал спільноти
- Кнайпа
- Довідка
- Пожертвування

##### Пошук

##### Іншими мовами

- العربية
- Български
- Bosanski
- Català
- Česky
- Dansk
- Deutsch
- English
- Esperanto
- Español
- Euskara
- Suomi
- Français
- Galego
- Hrvatski
- Magyar
- Italiano
- 日本語
- 한국어
- Lëtzebuergesch
- Lietuvių
- Nederlands
- ‪Norsk (nynorsk)‬
- ‪Norsk (bokmål)‬
- Polski
- Português
- Română
- Русский
- Simple English
- Slovenčina
- Slovenščina
- Српски / Srpski
- Svenska
- ไทย
- Türkçe
- Tiếng Việt
- 中文
- Bân-lâm-gú